{"text_format":"1","workbook":"xlsx","n_sheets":8,"sheets":["START","KOMMA IGÅNG","FRÅGELISTA","DIAGRAM","FÖRKLARINGAR","EXEMPEL","REFERENSER","BAKGRUND"],"not_rendered":{"charts":1,"images":6,"macros":1,"external_links":0,"defined_names":7,"comments":0,"pivot_tables":0},"unopened":[],"bounds":{"document_bytes":16777216,"sheet_cells":100000,"rows_first":2000,"rows_last":500,"rows_between":2000,"halvings":0,"cell_chars":16384,"cell_head_chars":4096},"cells_cut":0,"cells_raw":0,"read":"whole","date_system":"1900"}

{"sheet":"START","index":0,"n_rows":12,"n_cols":4,"rows_kept":12,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
[]
[]
[null,null,null,"Start"]
[null,null,null,"\nDet här är ett verktyg som visualiserar de mervärden som följer av energieffektiviseringsåtgärder. Det kan exempelvis vara minskade utsläpp av luftföroreningar eller ökad sysselsättning. Syftet är att verktyget ska tydliggöra de olika mervärden som kommer med ”på köpet” när olika åtgärder för energieffektivisering genomförs. Verktyget är baserat på en modell som tagits fram av IEA, the International Energy Agency.\n\nMed hjälp av det diagram som skapas i verktyget åskådliggörs mervärden (nyttor och vinster) som de faktiskt ger – för miljö, medborgare, kommande generationer, verksamhetens legitimitet och affärsutveckling. Även negativa effekter inkluderas i modellen.\n\nVerktyget beskriver ett projekts inverkan på mervärden i 15 olika kategorier, verktyget gör dock ingen beräkning av värdet på olika mervärden. Användaren måste själv värdera hur stor betydelse olika mervärden ges i det aktuella sammanhanget. För att resultatet ska bli bra behöver användaren avsätta tid för att sätta sig in i beskrivningar av frågeställningar och mervärden. Som med alla verktyg går arbetet fortare ju mer man arbetar med det. \nJust det här verktyget är utvecklat för den offentliga sektorns förutsättningar. \nModellen kan användas på flera olika sätt. Några användningsområden är;\n\n• En utökad analys av planerade åtgärder för energieffektivisering\n• Uppföljning av genomförda åtgärder för energieffektivisering\n• Ökad kunskap och samsyn genom att i grupp gemensamt analysera mervärden av planerade eller genomförda energieffektiviseringsåtgärder\n\nVerktyget är uppbyggt som en arbetsbok med flera olika flikar i Excel. Modellen bygger på att användaren besvarar ett antal frågeställningar. Innehållsförteckningen nedan beskriver de olika flikarna i arbetsboken.\n"]
[null,null,null,"1 START"]
[null,null,null,"2 KOMMA IGÅNG"]
[null,null,null,"3 FRÅGESLISTA"]
[null,null,null,"4 DIAGRAM"]
[null,null,null,"5 FÖRKLARINGAR"]
[null,null,null,"6 EXEMPEL"]
[null,null,null,"7 REFERENSER"]
[null,null,null,"8 BAKGRUND"]

{"sheet":"KOMMA IGÅNG","index":1,"n_rows":17,"n_cols":4,"rows_kept":17,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
[]
[]
[null,null,null,"Komma igång"]
[null,null,null,"Verktyget är uppbyggt i Excel och består av flera olika flikar. Nedan får du vägledning i hur du använder verktyget."]
[]
[null,null,null," Är det rätt verktyg?"]
[null,null,null,"Innan du påbörjar arbetet bör du kontrollera att verktyget passar för det projekt som du arbetar med. \n\nOm du svarar ja på de två kontrollfrågorna nedan är det bara att gå vidare, annars bör du fundera på om det finns andra metoder som passar bättre.\n\n• Är målet med åtgärden eller projektet energieffektivisering?\n• Är genomföraren en offentlig aktör? Exempelvis en kommun, kommunägt bolag, länsstyrelse eller regionförbund.\n"]
[null,null,null,"Vem ska svara?"]
[null,null,null,"\nDen eller de som svarar på frågorna bör ha god kännedom om projektet eller åtgärdens effekter. Eftersom mervärdena spänner över flera olika områden är det en fördel om olika kompetenser kan bidra i arbetet. Under arbetet med att utveckla modellen har vi sett att det är värdefullt att samverka runt att svara på frågorna. Arbetet leder till samtal som skapar en ökad samsyn, bredare förståelse för olika mervärden och en mer nyanserad bild av de erhållna mervärdena.\n"]
[null,null,null,"Svara på frågor"]
[null,null,null,"\nUnder flik 3 finns frågeställningarna som ska besvaras. Svaren vägs samman och presenteras som en färgkodning för just det mervärdet. För många mervärden kan svaret vara olika beroende på om man utgår från enskilda individer eller företag/organisationers perspektiv, påverkan i närområde/kommun eller region eller ett nationellt perspektiv. Varje fråga ska därför besvaras för dessa tre nivåer. \n\nSom stöd för att tolka frågorna finns dels en hjälptext som visas om man markerar en fråga och dels en mer utförlig beskrivning av mervärdena under fliken Förklaringar. Första gången som du använder verktyget bör du läsa igenom förklaringstexten för att få god förståelse för innebörden\n\nFör varje fråga väljer man ett svar från listan där man kan välja mellan svarsalternativen:\n\n• Förbättrat, om projektet har en positiv påverkan\n• Försämrat, om projektet har en negativ påverkan\n• Oförändrat, om projektet inte medfört någon förändring\n• Ej tillämpbart, om man anser att frågan inte är relevant för den aktuella åtgärden/projektet \n\nAnvändaren måste själv göra en bedömning av projektets inverkan för de olika mervärdena. Bedömningen kan göras utifrån statistik och mätvärden. Saknas uppmäta värden görs bedömningen utifrån erfarenheter från andra liknande projekt. Den användare som ska göra bedömningen behöver således ha god kunskap om effektiviseringsåtgärder, och vilken påverkan sådana åtgärder kan tänkas ha på både lokal nivå och på samhället i stort. Det kan vara en fördel om personer som representerar olika kompetenser samverkar i bedömningen för att ge en så rättvis bild av projektet som möjligt. \nDet finns även möjlighet att göra en notering i kommentarsfältet. En notering i kommentarsfältet kan vara värdefullt för att dokumentera ett resonemang som förts eller om det är något man vill följa upp.\n\nSpara Excel-filen under ett nytt namn så har du kvar svaren."]
[null,null,null,"Gå till flik 3"]
[null,null,null,"Diagram över mervärden"]
[null,null,null,"\nNär alla frågor är besvarade går du till flik 4 Diagram. Där presenteras sammanvägningar av de svar som lämnats på frågorna under flik 3. \n\nDu kan exportera diagrammet genom att klicka på knappen ”Kopiera diagram” och sedan klistra in det i exempelvis ett word-dokument."]
[null,null,null,"Gå till flik 4"]
[null,null,null,"Exempel på diagram"]
[null,null,null,"Under flik 6 Exempel presenteras två olika exempel på mervärden som analyserats med verktyget. "]

{"sheet":"FRÅGELISTA","index":2,"n_rows":81,"n_cols":11,"rows_kept":81,"cut":false,"hidden":false,"merged":[[22,10,22,18],[23,10,23,18],[24,10,24,18],[25,10,25,18],[12,10,12,18],[15,10,15,18],[16,10,16,18],[19,10,19,18],[21,10,21,18],[20,10,20,18],[42,10,42,18],[56,10,56,18],[28,10,28,18],[29,10,29,18],[35,10,35,18],[36,10,36,18],[39,10,39,18],[40,10,40,18],[41,10,41,18],[30,10,30,18],[31,10,31,18],[32,10,32,18],[64,10,64,18],[45,10,45,18],[48,10,48,18],[49,10,49,18],[52,10,52,18],[53,10,53,18],[54,10,54,18],[59,10,59,18],[62,10,62,18],[63,10,63,18],[55,10,55,18],[77,10,77,18],[80,10,80,18],[67,10,67,18],[68,10,68,18],[69,10,69,18],[72,10,72,18],[73,10,73,18],[74,10,74,18]]}
[]
[]
[null,null,"Mervärden - Frågeställningar"]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,"Förbättrat"]
[null,null,"Projektets namn:",null,"Projektnamn",null,null,null,null,null,"Oförändrat"]
[null,null,"Datum för analys:",null,"Datum",null,null,null,null,null,"Försämrat"]
[null,null,null,null,null,null,null,null,null,null,"Ej tillämpbart"]
[]
[]
[null,null,null,null,null,null,"Individuellt","Lokalt","Nationellt",null,"Kommentar"]
[null,null,null,null,null,"Hjälp","Inverkan för enskilda individer eller företag/organisationer","Påverkan  i närområde, kommun eller region","Påverkan på nationell nivå"]
[null,null,"Energibesparing ",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G13)=0,\"\",IF(COUNTIF(G13,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G13),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G13,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G13,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H13)=0,\"\",IF(COUNTIF(H13,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H13),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H13,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H13,\"Försämrat\")))","v":0},0]
[null,null,null,1,"Hur har projektet bidragit till energibesparing?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Försörjningstrygghet",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G16:G17)=0,\"\",IF(COUNTIF(G16:G17,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G16:G17),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G16:G17,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G16:G17,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H16:H17)=0,\"\",IF(COUNTIF(H16:H17,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H16:H17),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H16:H17,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H16:H17,\"Försämrat\")))","v":0},0]
[null,null,null,1,"Hur har projektet påverkat beroendet av geografiskt avlägsna energikällor?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,2,"Hur har projektet påverkat beroendet av enskilda energikällor?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Hälsa och välbefinnande",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G20:G26)=0,\"\",IF(COUNTIF(G20:G26,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G20:G26),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G20:G26,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G20:G26,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H20:H26)=0,\"\",IF(COUNTIF(H20:H26,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H20:H26),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H20:H26,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H20:H26,\"Försämrat\")))","v":0},0]
[null,null,null,1,"Hur påverkar projektet inomhusklimatet med avseende på temperatur?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,2,"Hur påverkar projektet ljusförhållandena?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,3,"Hur påverkar projektet upplevelsen av ljud och buller?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,4,"Hur påverkar projektet inomhusluften?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,5,"Hur har projektet påverkat möjligheterna till fysisk aktivitet och andra friskvårdsaktiviteter?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,6,"Hur har projektet påverkat antalet sjukskrivningar?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,7,"Hur har projektet påverkat risken för att människor skadas?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Resurshantering",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G29:G33)=0,\"\",IF(COUNTIF(G29:G33,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G29:G33),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G29:G33,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G29:G33,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H29:H33)=0,\"\",IF(COUNTIF(H29:H33,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H29:H33),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H29:H33,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H29:H33,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(I29:I33)=0,\"\",IF(COUNTIF(I29:I33,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(I29:I33),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(I29:I33,\"Förbättrat\")-COUNTIF(I29:I33,\"Försämrat\")))","v":0}]
[null,null,null,1,"Hur har projektet påverkat resursanvändningen?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,2,"Hur har projektet påverkat vattenanvändningen? ",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,3,"Hur har projektet påverkat kemikaliespridningen?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,4,"Hur har projektet påverkat avfallsmängder?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,5,"Hur har projektet påverkat den biologiska mångfalden?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Växthusgasutsläpp",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G36:G37)=0,\"\",IF(COUNTIF(G36:G37,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G36:G37),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G36:G37,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G36:G37,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H36:H37)=0,\"\",IF(COUNTIF(H36:H37,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H36:H37),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H36:H37,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H36:H37,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(I36:I37)=0,\"\",IF(COUNTIF(I36:I37,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(I36:I37),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(I36:I37,\"Förbättrat\")-COUNTIF(I36:I37,\"Försämrat\")))","v":0}]
[null,null,null,1,"Hur har projektet påverkat de direkta växthusgasutsläppen?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,2,"Hur har projektet påverkat bindningen av koldioxid?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Luftföroreningar",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G40:G43)=0,\"\",IF(COUNTIF(G40:G43,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G40:G43),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G40:G43,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G40:G43,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H40:H43)=0,\"\",IF(COUNTIF(H40:H43,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H40:H43),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H40:H43,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H40:H43,\"Försämrat\")))","v":0},0]
[null,null,null,1,"Hur har påverkat utsläpp av partiklar?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,2,"Hur har projektet påverkat utsläpp av kväveoxider?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,3,"Hur har projektet påverkat utsläpp av svaveldioxid?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,4,"Hur har projektet påverkat utsläppen av flyktiga organiska ämnen?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Energipris",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G46:G46)=0,\"\",IF(COUNTIF(G46:G46,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G46:G46),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G46:G46,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G46:G46,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H46:H46)=0,\"\",IF(COUNTIF(H46:H46,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H46:H46),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H46:H46,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H46:H46,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(I46:I46)=0,\"\",IF(COUNTIF(I46:I46,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(I46:I46),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(I46:I46,\"Förbättrat\")-COUNTIF(I46:I46,\"Försämrat\")))","v":0}]
[null,null,null,1,"Hur har projektet påverkat möjligheterna till ett lägre energipris på marknaden?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Energileverans",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G49:G50)=0,\"\",IF(COUNTIF(G49:G50,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G49:G50),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G49:G50,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G49:G50,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H49:H50)=0,\"\",IF(COUNTIF(H49:H50,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H49:H50),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H49:H50,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H49:H50,\"Försämrat\")))","v":0},0]
[null,null,null,1,"Hur har projektet påverkat direkta eller indirekta fördelar för energileverantören?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,2,"Hur har projektet påverkat andra aktörer på energimarknaden?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Industriell produktivitet",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G53:G57)=0,\"\",IF(COUNTIF(G53:G57,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G53:G57),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G53:G57,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G53:G57,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H53:H57)=0,\"\",IF(COUNTIF(H53:H57,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H53:H57),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H53:H57,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H53:H57,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(I53:I57)=0,\"\",IF(COUNTIF(I53:I57,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(I53:I57),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(I53:I57,\"Förbättrat\")-COUNTIF(I53:I57,\"Försämrat\")))","v":0}]
[null,null,null,1,"Hur har projektet påverkat produktionskostnaderna? ",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,2,"Hur har projektet påverkat organisationens värde?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,3,"Hur har projektet påverkat riskkostnader?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,4,"Hur har projektet påverkat produktiviteten?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,5,"Hur har projektet påverkat livslängd och underhållskostnader? ",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Sysselsättning",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G60:G60)=0,\"\",IF(COUNTIF(G60:G60,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G60:G60),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G60:G60,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G60:G60,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H60:H60)=0,\"\",IF(COUNTIF(H60:H60,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H60:H60),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H60:H60,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H60:H60,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(I60:I60)=0,\"\",IF(COUNTIF(I60:I60,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(I60:I60),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(I60:I60,\"Förbättrat\")-COUNTIF(I60:I60,\"Försämrat\")))","v":0}]
[null,null,null,1,"Hur har projektet bidragit till arbetstillfällen inom ramen för åtgärden? ",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Värdet av tillgångar",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G63:G65)=0,\"\",IF(COUNTIF(G63:G65,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G63:G65),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G63:G65,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G63:G65,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H63:H65)=0,\"\",IF(COUNTIF(H63:H65,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H63:H65),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H63:H65,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H63:H65,\"Försämrat\")))","v":0},0]
[null,null,null,1,"Hur har projektet påverkat företagets/organisationens värdeutveckling?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,2,"Hur har projektet påverkat  hyresintäkter?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,3,"Hur har projektet påverkat värdet av immateriella tillgångar?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Offentliga sektorns budget",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G68:G70)=0,\"\",IF(COUNTIF(G68:G70,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G68:G70),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G68:G70,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G68:G70,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H68:H70)=0,\"\",IF(COUNTIF(H68:H70,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H68:H70),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H68:H70,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H68:H70,\"Försämrat\")))","v":0},0]
[null,null,null,1,"Hur har projektet påverkat  kostnader i den kommunala budgeten?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,2,"Hur har projektet bidragit till att minska kostnader för andra offentliga aktörer?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,3,"Hur har projektet möjliggjort frigörande av kapital som kan användas för andra investeringar eller utökad verksamhet?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Disponibel inkomst",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G73:G75)=0,\"\",IF(COUNTIF(G73:G75,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G73:G75),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G73:G75,\"Förbättrat\")-COUNTIF(G73:G75,\"Försämrat\")))","v":0},{"$f":"IF(COUNTA(H73:H75)=0,\"\",IF(COUNTIF(H73:H75,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H73:H75),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H73:H75,\"Förbättrat\")-COUNTIF(H73:H75,\"Försämrat\")))","v":0},0]
[null,null,null,1,"Hur har projektet påverkat hyresnivån/avgiftsnivån för kommuninnevånare/verksamhet?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,2,"Hur har projektet påverkat energikostnaderna för verksamheter och/eller boende?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[null,null,null,3,"Hur har projektet påverkat möjligheter för övergång till individuell mätning och debitering (av värme och/eller varmvatten)?",null,"Oförändrat","Oförändrat","Oförändrat"]
[]
[null,null,"Makroekonomisk påverkan ",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G78)=0,\"\",IF(COUNTIF(G78,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G78),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G78,\"Ja\")-COUNTIF(G78,\"Nej\")))","v":"Ej tillämpbart"},{"$f":"IF(COUNTA(H78)=0,\"\",IF(COUNTIF(H78,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H78),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H78,\"Ja\")-COUNTIF(H78,\"Nej\")))","v":"Ej tillämpbart"},"Ej tillämpbart"]
[null,null,null,1,"Bedöms inte vara aktuellt för enskilda projekt i Sverige.",null,"Ej tillämpbart","Ej tillämpbart","Ej tillämpbart"]
[]
[null,null,"Fattigdomsbekämpning",null,"Fråga","?",{"$f":"IF(COUNTA(G81)=0,\"\",IF(COUNTIF(G81,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(G81),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(G81,\"Ja\")-COUNTIF(G81,\"Nej\")))","v":"Ej tillämpbart"},{"$f":"IF(COUNTA(H81)=0,\"\",IF(COUNTIF(H81,\"Ej tillämpbart\")=COUNTA(H81),\"Ej tillämpbart\",COUNTIF(H81,\"Ja\")-COUNTIF(H81,\"Nej\")))","v":"Ej tillämpbart"},"Ej tillämpbart"]
[null,null,null,1,"Bedöms inte vara aktuellt för enskilda projekt i Sverige.",null,"Ej tillämpbart","Ej tillämpbart","Ej tillämpbart"]

{"sheet":"DIAGRAM","index":3,"n_rows":34,"n_cols":8,"rows_kept":34,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
[null,"Diagram"]
[null,null,null,"Serie 1","Serie 2","Serie 3"]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$12","v":"Energibesparing "},"Point 1",10,10,10,40,"Miljö"]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$28","v":"Resurshantering"},"Point 2",10,10,10]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$35","v":"Växthusgasutsläpp"},"Point 3",10,10,10]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$39","v":"Luftföroreningar"},"Point 4",10,10,10]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$45","v":"Energipris"},"Point 5",10,10,10,70,"Ekonomi"]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$48","v":"Energileverans"},"Point 6",10,10,10]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$52","v":"Industriell produktivitet"},"Point 7",10,10,10]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$62","v":"Värdet av tillgångar"},"Point 8",10,10,10]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$67","v":"Offentliga sektorns budget"},"Point 9",10,10,10]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$72","v":"Disponibel inkomst"},"Point 10",10,10,10]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$77","v":"Makroekonomisk påverkan "},"Point 11",10,10,10]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$80","v":"Fattigdomsbekämpning"},"Point 12",10,10,10,40,"Socialt"]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$15","v":"Försörjningstrygghet"},"Point 13",10,10,10]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$19","v":"Hälsa och välbefinnande"},"Point 14",10,10,10]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$59","v":"Sysselsättning"},"Point 15",10,10,10]
[]
[null,null,null,"Serie 1","Serie 2","Serie 3"]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$12","v":"Energibesparing "},"Point 1",{"$f":"FRÅGELISTA!G12","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H12","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!I12","v":0}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$28","v":"Resurshantering"},"Point 2",{"$f":"FRÅGELISTA!G28","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H28","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!I28","v":0}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$35","v":"Växthusgasutsläpp"},"Point 3",{"$f":"FRÅGELISTA!G35","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H35","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!I35","v":0}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$39","v":"Luftföroreningar"},"Point 4",{"$f":"FRÅGELISTA!G39","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H39","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!I39","v":0}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$45","v":"Energipris"},"Point 5",{"$f":"FRÅGELISTA!G45","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H45","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!I45","v":0}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$48","v":"Energileverans"},"Point 6",{"$f":"FRÅGELISTA!G48","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H48","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!I48","v":0}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$52","v":"Industriell produktivitet"},"Point 7",{"$f":"FRÅGELISTA!G52","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H52","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!I52","v":0}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$62","v":"Värdet av tillgångar"},"Point 8",{"$f":"FRÅGELISTA!G62","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H62","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!I62","v":0}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$67","v":"Offentliga sektorns budget"},"Point 9",{"$f":"FRÅGELISTA!G67","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H67","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!I67","v":0}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$72","v":"Disponibel inkomst"},"Point 10",{"$f":"FRÅGELISTA!G72","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H72","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!I72","v":0}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$77","v":"Makroekonomisk påverkan "},"Point 11",{"$f":"FRÅGELISTA!G77","v":"Ej tillämpbart"},{"$f":"FRÅGELISTA!H77","v":"Ej tillämpbart"},{"$f":"FRÅGELISTA!I77","v":"Ej tillämpbart"}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$80","v":"Fattigdomsbekämpning"},"Point 12",{"$f":"FRÅGELISTA!G80","v":"Ej tillämpbart"},{"$f":"FRÅGELISTA!H80","v":"Ej tillämpbart"},{"$f":"FRÅGELISTA!I80","v":"Ej tillämpbart"}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$15","v":"Försörjningstrygghet"},"Point 13",{"$f":"FRÅGELISTA!G15","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H15","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!I15","v":0}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$19","v":"Hälsa och välbefinnande"},"Point 14",{"$f":"FRÅGELISTA!G19","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H19","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!I19","v":0}]
[null,{"$f":"FRÅGELISTA!$C$59","v":"Sysselsättning"},"Point 15",{"$f":"FRÅGELISTA!G59","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!H59","v":0},{"$f":"FRÅGELISTA!I59","v":0}]

{"sheet":"FÖRKLARINGAR","index":4,"n_rows":69,"n_cols":4,"rows_kept":69,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
[]
[]
[null,null,null,"Förklaringar till mervärden och frågeställningar"]
[]
[null,null,null,"1 ENERGIBESPARING"]
[null,null,null,"2 FÖRSÖRJNINGSTRYGGHET"]
[null,null,null,"3 HÄLSA OCH VÄLBEFINNANDE"]
[null,null,null,"4 RESURSHANTERING"]
[null,null,null,"5 VÄXTHUSGASUTSLÄPP"]
[null,null,null,"6 ENERGIPRIS"]
[null,null,null,"7 ENERGILEVERANS"]
[null,null,null,"8 LUFTFÖRORENINGAR"]
[null,null,null,"9 INDUSTRIELL PRODUKTIVITET"]
[null,null,null,"10 SYSSELSÄTTNING"]
[null,null,null,"11 VÄRDET AV TILLGÅNGAR"]
[null,null,null,"12 OFFENTLIGA SEKTORNS BUDGET"]
[null,null,null,"13 DISPONIBEL INKOMST"]
[null,null,null,"14 MAKROEKONOMISK PÅVERKAN "]
[null,null,null,"15 FATTIGDOMSBEKÄMPNING"]
[]
[null,null,null,"1             Energibesparing"]
[null,null,null,"\nEn energibesparing innebär en minskad användning av energi och är en effekt som kan uppnås genom energieffektivisering. Energieffektivisering innebär dock i sin tur att antingenen en viss nytta kan uppnås med lägre energianvändning eller att en given energianvändning bidrar till högre nytta, och denna nyttan då är ett av värdena med åtgärden\nSyftet med den här modellen är att visualisera de olika mervärden som följer med ”på köpet” när man genomför energieffektiviseringsåtgärder och i de allra flesta fall bör det finnas en förväntning på att projektet ska medföra även en energibesparing. \n\nExempel: Energieffektiviseringsåtgärder i ett skolkök som leder till minskad energianvändning men lika många serverade luncher är ett exempel på en energibesparing."]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"2            Försörjningstrygghet"]
[null,null,null,"\nEnergisäkerhet är en stor fråga med många dimensioner. Försörjningstrygghet definieras av Energimyndigheten på följande sätt: ”Energisystemets förmåga att leverera energi enligt användarnas efterfrågan och behov, till en accepterad kostnad, samt marknadens, offentlig sektors och användarnas samlade krisberedskapsförmåga.”\nVid bedömning av enskilda projekt är det viktigt att analyser bl.a. hur åtgärden påverkar möjligheten att täcka energibehovet i samhället, hur infrastrukturen ser ut och hur prisbilden för bränslet/energin kan variera. En minskad energianvändning gör generellt att samhället blir mindre sårbart. \nOlika aspekter på försörjningstrygghet:\n\nEl: Sverige är i princip självförsörjande på el. Vårt elnät har tre funktionella systemnivåer; stamnät, regionnät och lokalnät. Stamnätet är anslutet till elnätet i de nordiska grannländerna, till Polen och Tyskland samt från årsskiftet 2015/16 också till Litauen. Vi är inte bara exportörer utan importerar även el under vissa perioder. Delar av elnätet kan slås ut av exempelvis stormar eller sabotage. Många energieffektiviseringsåtgärder kan bidra till att elavbrott undviks eller att konsekvensen av de elavbrott som sker lindras.\n\nFossila bränslen: I Sverige är användningen av fossila bränslen helt beroende av import. Störningar i leveranserna kan därför få omfattande konsekvenser. Många minns fortfarande hur omfattande oljekriserna på 1970-talet påverkade samhället.\n\nBiobränsle: Biobränslen är förnybara bränslen som produceras av levande organismer, biomassa. Biobränslen finns i många olika former: fasta bränslen såsom pellets, flytande såsom bioetanol och biodiesel, gasformiga bränslen såsom biogas. En stor del av de biobränslen som används i Sverige produceras inom landets gränser. Biobränsle har en hög till mycket hög energisäkerhet. \n\nFjärrvärme: Fjärrvärme produceras lokalt eller regionalt. Graden av energisäkerhet är olika i olika fjärrvärmenät. Fjärrvärmeproduktionen är beroende av tillgången på ingående bränslen och/eller restvärme från industrin, storlek på nät m.m. Fjärrvärmenät är flexibla, och har i de flesta fall möjlighet att använda olika bränslen och/eller restvärme från t.ex. näraliggande industri. Vidare har fjärrvärmenät en stor värmetröghet, vilket är en fördel vid till exempel elavbrott. Fjärrvärme har en hög energisäkerhet.\n"]
[null,null,null,"Muskelkraft: När kroppen utför ett arbete så använder vi muskelkraft. Mycket hög energisäkerhet.\n\nExempel 1: En cykelbana byggs längs ett pendlingsstråk. Den nya cykelbanan gör att fler börjar cykla och färre tar bilen. Därmed minskar beroende av fossila bränslen. I förlängningen innebär det att färre personer och verksamheter blir drabbade om den lokala bensinmacken av någon anledning inte kan trygga sin leverans av drivmedel. Energin för att cykla finns alltid med i musklerna, energisäkerheten för en cyklist är därför många gånger högre än för en bil. Bilen kan drivas på endast ett eller möjligen två bränslen, och dessa är ofta importerade och förknippade med långa transporter. \n\nExempel 2: För fossila bränslen som bensin och diesel försvåras åtkomsten och samtidigt höjs priset om infrastrukturen sätts ur spel. Egenproducerad el är förknippat med en lägre risk och kan bli extra lönsam, under förutsättning att det lokala/egna elnätet har möjlighet att fungera i ödrift (som ett avgränsat nät) när kopplingen till regionnät eller stamnät försvinner."]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"3             Hälsa och välbefinnande"]
[null,null,null,"Hälsa och välmående utgår ifrån vilka hälsoeffekter energieffektiviseringen kommer att generera för individers boendeförhållanden och arbetsmiljö. Detta  mervärde utgår från flera aspekter som kan påverka individens hälsa och välmående och som bidrar till det nationella miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö.\n\nFaktorer som inomhustemperatur, ljudisolering, inomhusluftkvalitet (inklusive fukt) och belysning har stor inverkan på människors hälsa och välbefinnande. För dessa områden finns kopplingar till en rad konsekvenser för hälsa och välmående för individer exempelvis:\n\n• Hjärtsjukdomar\n• Kronisk depression och stress\n• Allergier\n• Reumatism\n• Skador\n\nExempel på energieffektiviseringsåtgärder som kan påverka dessa aspekter av hälsa och välmående presenteras nedan. En viktig anmärkning är att många svenska byggnader, framför allt småhus och skolor, i dagsläget har en undermålig ventilation med för låga luftflöden. Åtgärder för förbättrad ventilation kan därför i en del fall innebära en ökad energianvändning.\n\n-Tilläggsisolering ger ett jämnare inomhusklimat och skyddar både mot för höga och för låga inomhustemperaturer. Detsamma gäller för installation av fönster med bättre värmeisoleringsförmåga.\n-Lägre ljudnivåer från byggnadstekniska installationer såsom ventilation eller uppvärmning.\n-Lägre ljudnivå från trafik genom till exempel byte av däck, färre transporter genom bebyggelseområden, tystare transporter såsom elbilar. Hög ljudnivå utifrån kan också avhjälpas med tilläggsisolering och energieffektiva fönster.\n-Effektiv belysning \n-En ny cykelbana ger möjligheter för fler att cykla. Även andra åtgärder som minskar bilanvändning till förmån för gång, cykel och kollektivtrafik bidrar till ökad fysisk aktivitet. "]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"4             Resurshantering"]
[null,null,null,"Energi, oavsett om den kommer från förnybara källor eller ej, är en resurs att hushålla med. Minskad användning av fossila bränslen ger ett mervärde i form av minskade växthusgasutsläpp, men även andra energikällor påverkar i högre eller lägre grad miljön. \n\nSänkt efterfrågan på energi innebär också ett minskat behov av att utforska allt mer resurskrävande och miljöpåverkande former för utvinning av energi såsom utvinning av skifferolja och offshore upptagning av olja. Även för förnybar energi, som i allmänhet har relativt låg miljöpåverkan i Sverige, så minskar energihushållning risken för att ohållbara metoder tas till för att täcka efterfrågan, t ex genom avverkning eller andra intrång i värdefulla naturmiljöer. En effektiv energianvändning är en del av generationsmålet i miljömålssystemet, och påverkar också flera av miljökvalitetsmålen.\n\nExempel 1: Att ersätta tjänstebilar med en transportpool med delade bilar och cyklar av olika slag minskar inte bara energianvändningen för transporter utan minskar också antalet bilar och det material som går åt för att tillverka dessa.\n\nExempel 2: Energieffektiva tappvattenarmaturer minskar behovet av energi för att värma varmvatten samtidigt som vattenanvändningen minskar.\n\nExempel 3: Vid en energibesparande renovering kan samtidigt material med t ex allergiframkallande eller hormonstörande ämnen bytas ut mot säkrare alternativ.\n\nExempel 4:  Insatser för att minska matavfallet i matsalar/restauranger kan både minska energianvändningen och andra resurser i hela produktionskedjan och samtidigt minska avfallsmängderna.\n\nExempel 5: Renoveringar som minskar uppvärmningsbehovet, även om detta sker med bioenergi direkt eller genom fjärrvärme, frigör bioenergi för andra ändamål utan att öka trycket på den biologiska mångfalden.\n"]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"5             Växthusgasutsläpp"]
[null,null,null,"Vattenånga (H2O), koldioxid (CO2), dikväveoxid (N2O), metan (CH4) och ozon (O3) är de främsta växthusgaserna i jordens atmosfär. Utöver dessa finns också konstgjorda växthusgaser. Växthusgasutsläpp mäts vanligen i koldioxidekvivalenter, och koldioxidhalten kan minskas genom att utsläppen blir mindre och/eller att koldioxid binds i material. Utsläppen kan antingen beräknas som direkta utsläpp, t ex ur en skorsten eller ett avgasrör, eller  som indirekta utsläpp, de utsläpp som en byggnad, ett fordon osv ger upphov till under sin livscykel vid tillverkning av produkten och vid framställningen av den energi som den använder i drift.\n\nExempel 1: Energieffektiviseringsåtgärder, inklusive av transporter, bidrar i de flesta fall till minskade utsläpp av växthusgaser. Vid minskad användning av fossila bränslen är detta uppenbart, men även förnybara bränslen har viss klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. Därutöver kan mindre resurskrävande konstruktioner minska,  utsläppen av växthusgaser från nya byggnader ur ett livscykelperspektiv.\n\nExempel 2: Biobaserade material som träd tar upp koldioxid ur atmosfären som sen binds i materialet. Att till exempel använda trä istället för betong medför därför ökad kolinbindning utöver de minskade utsläppen från betongtillverkningen.\n"]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"6             Energipris"]
[null,null,null,"\nEtt minskat energipris genererar positiva effekter för slutanvändare av energi. Energieffektivisering leder till minskad efterfrågan på energi som i sin tur i de flesta fall leder till ett minskande energipris. Men få enskilda projekt har en signifikant påverkan på energipriset. \n\nOm inte projektet har tydlig inverkan på energipriset kan frågorna lämnas obesvarade. \n\nExempel 1: Ett projekt som leder till minskad användning av fjärrvärme hos befintliga kunder frigör energi som kan användas till att ansluta nya kunder. Det minskade energibehovet innebär att fler kan anslutas till fjärrvärmenätet utan att produktionsanläggningen eller distributionsnätet behöver byggas ut. I förlängningen bör det ge lägre energipriser.\nI fjärrvärmenät där det inte finns fler kunder att ansluta kan dock energieffektivisering leda till högre energipris per kilowattimme.\n\nExempel 2: Vid uppvärmning av en landsbygdsskola ger valet av biobränsle framför värmepump en positiv inverkan på eleffektbehovet. Värmepumpen kommer att medföra ett betydligt större effektbehov under de tider på året då det är hög efterfrågan på eleffekt."]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"7             Energileverans"]
[null,null,null,"\nDetta kapitel fokuserar främst på energileverantörerna, men energikunderna får också fördelar, främst indirekta, av energieffektiviseringens effekter på energileverans. \nEfterfrågan av energi minskar tack vare energieffektivisering, och det gör att energileverantörer står inför ett paradigmskifte. Den traditionella affärsmodellen att maximera vinsten genom att sälja fler energienheter (kilowattimmar) ersätts med affärsmodeller som bygger på möjligheten att bli energitjänsteleverantörer, inte bara traditionella energileverantörer. \n\nEnergi levereras på olika sätt beroende på vilken typ av energi det handlar om. Fördelarna för kunder, leverantörer och för andra aktörer på energimarknaden varierar beroende på vilket energislag energieffektiviseringsprojekten handlar om. \n\nExempel 1: Energieffektivisering kan minska kostnader för energileverantörer som annars hade behövt vidta åtgärder för att t ex förstärka nätet eller möta miljökrav.\n\nExempel 2: En annan aspekt som kan inkluderas är exempelvis om projektet har inneburit förbättrade kundrelationer för energileverantören. \n \nExempel 3: Har projektet lett till frigjorda effekter genom att till exempel flytta effektförbrukningen? Har detta skett i sådan omfattning att stabilare elnät med färre avbrott åstadkommits? Färre samtal till underhållsavdelningen tyder på ett stabilare elnät. "]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"8             Luftföroreningar"]
[null,null,null,"\n\nRiksdagens definition av det nationella miljökvalitetsmålet Frisk luft lyder: \"Luften ska vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas.\"\n\nDe luftföroreningar som är mest skadliga för hälsan är inandningsbara partiklar, marknära ozon och vissa kolväten. Luftföroreningar orsakar även korrosion och gör att material som metaller, plast, kalksten m.m. bryts ned snabbare. På så sätt skadas till exempel byggnader och kulturhistoriskt värdefulla föremål. Dessutom skadas skogens träd och jordbrukets grödor av marknära ozon. Utsläpp av luftföroreningar som sker lokalt, exempelvis från industrianläggningar, fordon och vedeldade hus, påverkar luften i närområdet. Vissa luftföroreningar kan spridas över stora avstånd och över nationsgränser, t.ex. svaveldioxid och marknära ozon, och har därför en påverkan långt utöver det område där de genereras.\n\nEnergieffektivisering kan spela en viktig roll för att minska koncentrationer av lokala och/eller regionala luftföroreningar, såsom svaveldioxid, partiklar, oförbrända kolväten och kväveoxider. Detta gäller oavsett inom vilken sektor som energieffektiviseringen inträffar. Minskade luftföroreningar utomhus bidrar också till minskad partikelhalt och emissionskoncentration inomhus. \n\nPartiklar: Den största källan till utsläpp av små partiklar i Sverige är vedeldning i byggnader.\n\nInom el- och fjärrvärmeproduktion är det främst förbränning av biomassa, som orsakar utsläpp av partiklar, och en ökad reningsgrad är ett åtgärdsexempel inom denna kategori. Vid den storskaliga förbränning som sker vid fjärrvärmeproduktion sker en väsentligt mer effektiv rening än vid biobränsleförbränning i enskilda byggnader, varför fjärrvärme är att föredra framför individuella värmepannor.\n\nÅtgärder som innebär nya processer inom industrin kan bidra till minskade partikelutsläpp. Ett annat exempel är att minskad trafik minskar utsläppen av partiklar. Trafiken är den dominerande utsläppskällan för grova partiklar i Sverige.\n\nKväveoxider: Kväveoxider bildas vid förbränning vid höga temperaturer. Den största delen av utsläppen kommer från biltrafiken (såväl personbilar som lastbilar). Industrisektorn står för de näst största utsläppen av kväveoxider.\n\nExempel: Utsläppen från bl.a. förbränning inom industri och energi minskar, medan utsläppen från personbilar fortsätter att öka. Ökningen beror på att antalet dieselbilar ökat kraftigt. Åtgärder som minskar behovet av transporter bidrar positivt till att minska utsläppen av kväveoxider."]
[null,null,null,"Svaveldioxid: Utsläppen av svaveldioxid i Sverige har historiskt till största delen orsakats av förbränning av svavelhaltiga bränslen som kol och eldningsolja. Industrin står för mer än hälften av de svenska utsläppen av svaveldioxider. Ungefär två tredjedelar från industrins svaveldioxidutsläpp härrör från processer och den resterande tredjedelen från förbränning.\n\nExempel: El- och fjärrvärmeproduktionen bidrar med ungefär en fjärdedel av de nationella svaveldioxidutsläppen. Det största utsläppet kommer från förbränning av biobränsle. Vid den storskaliga förbränning som sker vid fjärrvärmeproduktion sker en väsentligt mer effektiv rening än vid biobränsleförbränning i enskilda byggnader, varför fjärrvärme är att föredra framför individuella värmepannor. Både energieffektivisering och konvertering från enskild värmepanna till fjärrvärme kan bidra till minskade utsläpp av svaveloxider.\n\nPå transportsidan står främst sjöfarten för svaveldioxidutsläppen, övriga transportslag står för en mindre del svaveldioxidutsläpp. Minskat transportbehov, av alla slag, bidrar till att minska utsläppen av svaveloxid.\n\nOzon: Ozon finns naturligt i luften, men marknära ozon är också en luftförorening som bildas av kväveoxider och flyktiga organiska ämnen. Bildandet sker främst vid inverkan av starkt solljus under sommarhalvåret.\n\nExempel: Avgaser från biltrafik bidrar till att marknära ozon bildas. Åtgärder som leder till minskad biltrafik bidrar till att minska bildningen av marknära ozon."]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"9             Industriell produktivitet"]
[null,null,null,"Mervärdet Industriell produktivitet omfattar förbättrad produktivitet. I IEA:s modell gäller mervärdet kommersiella företag, men resonemangen kan i många fall även tillämpas på offentliga aktörer. Många kommuner har dessutom aktiebolag där produktiviteten kan gynnas av vissa energieffektiviseringsåtgärder.\n\nI en energieffektiviseringskalkyl ställs ofta investeringskostnaden för den nya installationen mot de minskade utgifterna för energi, och kravet för att genomföra åtgärden är att besparingen ska överstiga kostnaderna med en viss marginal. En energieffektiviseringsåtgärd medför nästan alltid större kostnadsbesparingar än just den minskade kostnaden för de köpta kilowattimmarna. Ofta uppstår även andra ekonomiska fördelar på köpet såsom till exempel ökad produktivitet, minskat underhållsbehov och minskad användning av material.\n\nDessa mervärden räknas sällan med i en energieffektiviseringskalkyl, men kan särskilt i industriella sammanhang vara betydande. I vissa fall kan det samlade värdet av ökad produktivitet och operativa fördelar överstiga värdet av själva investeringen. De ökade intäkterna tack vare ökad produktion och minskade utgifterna till följd av minskad kassation kan avsevärt minska återbetalningstiden för energieffektiviseringsåtgärder. För att beräkna dessa mervärden måste någon form av jämförelse göras, vilket kan vara svårt eftersom fördelarna med energieffektiviseringsåtgärder ofta beror på att flera faktorer samverkar. Ibland uppstår åtgärdernas effekter inte förrän efter flera år, och tiden för fullt genomslag kan vara lång. Mervärdena kan också variera väsentligt mellan olika projekt. \n\nExempel 1: Införande av energiledningssystem innebär ofta förbättrad produktkvalitet genom att de nya rutinerna och förbättrade arbetsstrukturer leder till identifiering av lönsamma energieffektiviseringsåtgärder, en stabilare process med högre och jämnare kvalitet m.m. Genom förbättrad produktkvalitet kan energiledningssystem också hjälpa företaget att vinna nya leverantörskontrakt och tillgång till nya marknader. Företag kan också vinna marknadsandelar genom att kommunicera sitt engagemang för energieffektivitet i olika sammanhang för att stärka sitt varumärke, och i offentliga upphandlingar ställs ofta krav på miljö- och eller energiledningssystem.\n\nExempel 2: Energiledningssystem och energieffektiviseringsprojekt kan också bidra till förbättrade arbetsprocesser och därigenom minska risken för driftstopp, olyckor, arbetsskador m.m. En stabilare process kan ge minskade kostnader för underhåll, kassationer m.m.\n\nExempel 3: En förändrad resepolicy där resor ersätts med resfria möten innebär minskade reskostnader och effektivare användning av medarbetarnas arbetstid.\n\n"]
[null,null,null,"Exempel 4: Det är på många sätt en fördel att ha god ordning på energiuppföljningen. Byggnader där man har gått igenom hela energisystemet har ofta ett lägre behov av underhåll. I en organisation där energiledningssystem etablerades har felanmälningsfrekvensen minskat sedan man införde ett drift- och underhållssystem. Systemet används för att mäta och följa upp energianvändningen, och det hjälper organisationen att arbeta förebyggande. Det gör det också lätt att följa avvikelser månadsvis för analys och justering.\n\nExempel 5: Vissa åtgärder kan medföra en högre livslängd på till exempel komponenter eller utrustning. Samtidigt kan indirekta kostnader som t.ex. transporter, hyra av utrustning eller anlitande av  expertkompetens minska?\n\n"]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"10         Sysselsättning"]
[null,null,null,"Detta mervärde hanteras i modellen som direkta arbetstillfällen utifrån åtgärden, inte som nettoförändrignar i sysselsättning i landet. "]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"11         Värdet av tillgångar"]
[null,null,null,"Det finns olika sätt att värdera tillgångar på. Med tillgångar avses här byggnader, maskiner, komponenter, företag m.m. \n\nFör en byggnad kan värdet t.ex. öka tack vare renovering eller genomförande av energieffektiviseringsåtgärder. I en mindre ort visade sig värdet av bostäderna öka i det område där kommunen satsade på förbättrade cykelvägar och ökad trafiksäkerhet.\n\nI samband med energieffektiviseringsåtgärder i fastigheter kan i vissa fall värdet minska då kostnaderna ökar mer än intäkterna. Det kan exempelvis bero på att man inte får höja hyran till följd av energieffektiviseringsåtgärder i hyresfastigheter.\n\nFör ett företag kan energieffektiviseringsåtgärder påverka bedömningen av företagets framtida vinstmöjligheter och risker och därmed värderingen av företaget. \n\nExempel 1: Internationella studier har redovisat såväl högre totalavkastning som att värdeutvecklingen har varit starkare för byggnader som har energieffektiviserats. Dels värderas försäljningsvärdet högre om byggnaden har energieffektiviserats. Det syns också på ett indirekt sätt i värderingen genom att en lägre energianvändning gör att driftskostnaderna blir lägre per areaenhet. De lägre driftskostnaderna bidrar till en högre vädring av byggnaden.\n\nI Sverige saknas ännu forskning som visar statistiskt hur energieffektiviseringsåtgärder påverkar fastighetsvärdet. Intervjuer med värderare och investerare visar dock att stora fastighetsföretag, både de som äger bostäder och de som äger kommersiella fastigheter, tar hänsyn till om byggnaden har energieffektiviserats när de värderar en byggnad.\n"]
[null,null,null,"Exempel 2: För lokalfastighetsägare som hyr ut till offentliga aktörer och de privata fastighetsägare som har en stark miljöpolicy ger energieffektivisering en möjlighet att nå en större del av marknaden, vilket i sin tur ger bättre ekonomiska förutsättningar. \n\nExempel 3: Ett exempel är att den kompetenshöjning som uppnås genom ett energieffektiviseringsprojekt kan ses som en värdeökning för företaget. Det är således en investering i kunskapshöjning. En framgångsfaktor för energieffektiviseringsprojekt kan vara stor öppenhet och en vilja att dela med sig av materialet. På så sätt kan man skapa samarbeten med andra kommuner och hitta synergieffekter med pågående projekt i andra kommuner.\n"]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"12         Offentliga sektorns budget"]
[null,null,null,"Energieffektivitetsåtgärder som tillämpas i en sektor kan ha en inverkan på såväl den kommunala budgeten som för annan offentlig budget. Att införa styrmedel och program för energieffektivisering och att genomföra åtgärder för energieffektivisering i den offentliga sektorn medför utgifter i den offentliga budgeten, och dessa utgifter måste vägas noggrant i förhållande till de samhälleliga fördelarna med insatsen. Här är det viktigt att inkludera alla typer av kostnadsbesparingar som uppnås genom energieffektiviseringsåtgärderna. Budgetkonsekvenser från energieffektivitet kan delas upp i direkt påverkan från minskat energibehov och resulterande kostnadsbesparingar respektive indirekta effekter som t.ex. minskade samhälleliga kostnader för sjukvård, strukturella förändringar i ekonomin och andra förändrade ekonomiska aktiviteter. \n\nEn positiv effekt som ofta uppstår tack vare regionala samarbetsprojekt om energieffektiviseringsåtgärder är att samarbetsparterna skapar nya kontaktytor. Det kan leda till att de berörda verksamheterna också börjar diskutera andra frågor och lösningar att samarbeta kring. I förlängningen kan sådant samarbete leda till minskade kostnader i den offentliga sektorns budget.\n\nExempel 1: De mest uppenbara effekterna på den offentliga budgeten är när de energieffektivitetsåtgärder som genomförs inom den offentliga sektorn, genererar lägre energianvändning och därmed lägre energikostnader. Det kan t.ex. inkludera åtgärder som genomförs i kommunalt ägda fastigheter eller i driften av kommunala verksamheter såsom vattenförsörjning, offentlig belysning och för institutionella anläggningar såsom skolor och sjukhus. \n\nExempel 2: Genom ett pilotprojekt/demonstrationsprojekt i en kommun har det skapats samordningsvinster för andra kommuner. Den metodutveckling som genomförts inom ramen för projektet har bidragit till att spara tid för andra kommuner som därmed har kunnat genomföra samma typ av projekt till lägre kostnader.\n\nExempel 3: Fastighetsförvaltningen gör åtgärder som ger minskade kostnader för utbildningsförvaltningen. De sparade medlen kan då t.ex. skjutas över till skolverksamheten som kan använda de frigjorda medlen till fler lärartjänster, mer läromedel eller andra satsningar inom skolverksamheten."]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"13         Disponibel inkomst"]
[null,null,null,"Här bedöms minskade kostnader till följd av sänkta energikostnader hos individer, företag eller organisationer. Hur dessa frigjorda medel används påverkar vilka effekter som åtgärden medför. Exempelvis kan sänkta energikostnader frigöra medel för köp av tjänster eller varor, och den nytta som kan nås för de erhållna energibesparingskostnaderna innebär således en möjlig ökad välfärd.\n\nExempel 1: En kommun inför en bilpool som är tillgänglig för allmänheten under kvällar och helger. Ett antal hushåll får därmed möjlighet att använda bilpoolen istället för att ha egen bil. Detta medför att de berörda hushållens bilkostnader minskar. \n \nExempel 2: För hyresgäster som betalar kallhyra påverkas uppvärmningskostnaderna vid energieffektivisering, och vid byte till exempelvis mer energieffektiva vitvaror påverkas hyresgästernas elkostnader. Även när hyresgästerna inte står för uppvärmningskostnaderna kan energieffektiviseringsåtgärder leda till att hyresgästernas energikostnader förändras, t.ex. i samband med så kallade gröna hyresavtal.\n\nExempel 3: Individuell debitering av varmvatten och/eller värme kan leda till minskade boendekostnader genom att varje hushåll då får incitament att hushålla med energin"]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"14         Makroekonomisk påverkan"]
[null,null,null,"En makroekonomisk frågeställning är hur effekterna av energieffektivisering påverkar faktorer som till exempel sysselsättning, handelsbalans, energiprisförändringar och hur dessa hänger samman på en aggregerad nivå. Vanligtvis beräknas detta i ekonomisk utveckling (BNP), sysselsättning, energiprisförändring och handelsbalans.\nMakroekonomiska effekter i samband med åtgärder för energieffektivisering kan exempelvis vara:\n\n• Investeringseffekter - ökade investeringar i energieffektivisering ger högre produktion inom energieffektiviseringssektorn - men kan också leda till lägre produktion i andra sektorer\n• Minskad efterfrågan på energi innebär kostnadsbesparingar och kan leda till ökad disponibel inkomst, högre företagsvinster, förbättrad energisäkerhet.\n\nFör enskilda projekt på lokal eller regional nivå är det knappast möjligt att bedöma den makroekonomiska påverkan som projektet kan medföra. Därför har inte mervärdet makroekonomisk påverkan tagits med i den här tillämpningen."]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]
[null,null,null,"15         Fattigdomsbekämpning"]
[null,null,null,"I vissa länder används termen \"energifattigdom” för att identifiera individer eller familjer som tekniskt har tillgång till energi men inte har råd att betala för att tillfredsställa sina grundläggande behov av energi. En definition som används i t.ex. Storbritannien är att energifattigdom innebär att mer än 10 procent av ett hushålls totala utgifter går till energiräkningen. Oftast uppstår energifattigdom i samband med låga inkomster, undermålig bostadskvalitet och/eller höga energikostnader. IEA refererar i Capturing the Multiple Benefits of Energy Efficiency till en uppskattning att mer än 150 miljoner människor i Europa lever i energifattigdom. \n\nTermen energifattigdom används sällan i Sverige då detta setts om en del av en större socialpolitisk fråga och inte som en energifråga. En bidragande orsak till att begreppet hittills inte har känts relevant för svenska förhållanden är att varmhyra är dominerande på den svenska bostadsmarknaden, och att bostadsbidrag och andra socialpolitiska styrmedel bidrar till att situationen ser annorlunda ut här jämfört med t.ex. Storbritannien. Mervärdet fattigdomsbekämpning har därför inte tagits med i den här tillämpningen."]
[null,null,null,"Åter till frågelistan"]

{"sheet":"EXEMPEL","index":5,"n_rows":21,"n_cols":8,"rows_kept":21,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
[]
[]
[null,null,null," Exempel"]
[null,null,null,"\nNedan redovisas två exempel i form av fiktiva projekt som kan ge inspiration till hur man kan tolka frågorna och hur modellen kan användas. Beskrivningarna och svaren bygger på verkliga projekt från tester av modellen."]
[null,null,null,"Exempel 1: Bostad AB (byggnationsprojekt) ",null,null,null,"Exempel 2: Testcyklister (mobilitetsprojekt) "]
[null,null,null,"\nBostad AB är ett kommunalägt bostadsbolag. De har genomfört ett projekt som syftade till att renovera ett befintligt fastighetsbestånd i ett tidstypiskt miljonprogramsområde, samt göra förtätningar i form av nybyggnation i centrum. Renoveringen har bl.a. omfattat isolering av tak, ny ventilation och nya fönster.\n\nResultat av energieffektiviseringsåtgärder: \n• Solceller har installerats på 14 tak och några balkonger. Totalt uppgår det till 2 650 kvm solceller, vilket ger upp till 300 MWh per år. \n• Tvättmaskiner har anslutits till fjärrvärme vilket skapar miljövinster genom att  elanvändningen minskar.\n• Projektet utgår från en systemsyn på energianvändningen i staden. Fokus ligger på primärenergibegreppet och minskad klimatpåverkan. I systemsynen samverkar olika lokala tekniska system i projektområdet; de uppgraderade byggnaderna, fjärrvärmesystemet baserat på avfall och biobränsle, lokal energiproduktion (sol och vind) för att optimera den globala klimatnyttan ut ur det lokala systemet. \n\nNedan följer några kommentarer till svaren på de frågor som ingår i modellen.\n",null,null,null,"\nProjektet Testcyklisterna omfattade 35 individer från 12 olika kommuner, som samtliga fick välja  en cykel som skulle passa deras behov. Motkravet var att individerna skulle använda cykeln minst 3 gånger i veckan och sedan rapportera hur de upplevde att börja använda sig av cykel,  istället för att köra bil. \n\nResultat av energieffektiviseringsåtgärder\n• Den största påvisbara effekten av energieffektiviseringensåtgärden för de 35  individer som deltog i projektet var påverkan avseende förbättrad hälsa. Efter genomförda hälsoundersökningar innan och efter projektet kunde klart förbättrade hälsovärden påvisas. Förbättrade hälsovärden som i sin tur ökade individernas fysiska prestation till vardags och på fritiden. \n\n• Genom att individerna inte längre körde bil  tre gånger i veckan utan istället valde att cykla bidrog det till att förbättra det lokala klimatet genom att använda sig av ett transportmedel som inte släppte ut något koldioxid.  \n\nNedan följer några kommentarer till svaren på de frågor som ingår i modellen.\n"]
[null,null,null,"\nEnergibesparing: Mätningar visar att energianvändningen har halverats. Energibesparingarna har följts upp både individuellt och på aggregerad nivå. \n\n\n",null,null,null,"\nEnergibesparing: På samtliga nivåer har projektet inneburit energibesparingar genom att testpersonerna inte använt sig av bil i den utsträckning de tidigare gjort, även om projektets inverkan är mycket liten på den nationella nivån.\n"]
[null,null,null,"\nFörsörjningstrygghet: Projektet har tagit initiativ till att hyra in ett stort antal solceller som i sin tur lett till \"ringar på vattnet\" genom att 800 hushåll nu hyr solceller från energibolaget. Försörjningstryggheten bedöms påverkas på individuell och lokalnivå då bostadsområdet producerar egen energi.\n",null,null,null,"\nFörsörjningstrygghet: Energin för att cykla finns alltid med i musklerna, energisäkerheten för en cyklist är därför många gånger högre än för en bil. Då projektet haft en ganska liten omfattning bedöms dock påverkan på försörjningstryggheten som positiv på individuell nivå men oförändrad  på lokal och regional nivå."]
[null,null,null,"\nHälsa och välbefinnande: Ventilationsförbättringar har  gjort avsevärd skillnad för inomhusluften. Förbättrat inomhusklimat påverkar framförallt på individuell nivå, men effekter kan också ses utifrån ett lokalt perspektiv då förbättrat inomhusklimat ger högre motståndskraft mot sjukdomar och därmed begränsas smitt spridning. Det har även gjorts avskärmningar på vindar vilket ökat säkerheten. Det har också  tagits fram flertalet program för att få ökad fysisk aktivitet bland  hyresgästerna samt byggt om cykelförråden och cykelbanorna. \n",null,null,null,"\nHälsa och välbefinnande: Förbättringar har skett för individerna. Effekten kommer från den ökade fysiska aktivitet som använande av cykeln, stället för att köra bil,  minst tre gånger i veckan lett till."]
[null,null,null,"\nResurshantering: Vid renoveringen genomfördes bland annat byte till snålspolande vattenarmaturer detta bedöms påverka resurshantering på lokalnivå i form av minskad efterfrågan på vatten. Byte till LED-belysning som har längre livslängd har påverkat inköp och arbetskostnader för underhåll för den enskilda fastigheten.\n",null,null,null,"\nResurshantering: Skillnader finns bl.a. i det material som krävs för respektive tillverkning, även i vilket bränsle som krävs för transporten. Här ser vi att projektets påverkats utgången mest på individnivå och på lokalnivå. "]
[null,null,null,"\nVäxthusgasutsläpp: Genom dels den energibesparing som gjorts och dels installation av  solceller har utsläppen av växthusgaser minskat. Minskade utsläpp av växthusgaser ger påverkan på alla tre nivåerna.",null,null,null,"\nVäxthusgasutsläpp: En minskning av utsläppen av växthusgasutsläppen ger en positiv effekt på alla nivåer, även om det skulle krävas att fler personer byter från bil till cykel för att inverkan ska bli påtaglig på den nationella nivån. "]
[null,null,null,"\nLuftföroreningar: Utsläpp av luftföroreningar som sker lokalt påverkar luften i närområdet.",null,null,null,"\nLuftföroreningar: Minskade utsläpp av lokala luftföroreningar påverkar luften i närområdet positivt. Hur stor påverkan har varit har varit svårt att bedömna men ett antagande kan ändå göras att projektet har lett till  en minskning av luftföroreningar lokalt, genom att färre kör bil och fler cyklar. "]
[null,null,null,"\nEnergipris: Projektets inverkan på energipriset bedöms vara oförändrat.\n",null,null,null,"\nEnergipris: Projektet kan inte anses ha haft någon påverkan på energipriset.  \n"]
[null,null,null,"Energileverans: Någon analys av energisystemet har inte gjorts. Därför bedöms påverkan som oförändrad.",null,null,null,"\nEnergileverans: Projektet anses inte ha en uttalad inverkan på energileveranser då projektet inte kan anses ha någon egentlig påverkan på varken energileverantören eller energimarknaden.\n\n"]
[null,null,null,"Industriell produktivitet: Den renovering och nybyggnation som skett har ökat värdet på våra fastigheter samt medfört att vi kan styra energitillförseln till våra fastigheter. ",null,null,null,"\nIndustriell produktivitet: Faktorn är inte relevant då projektet handlade om ett förändrat beteende hos enskilda individer.\n"]
[null,null,null,"\nSysselsättning: Arbetstillfällen har genererats av projektet. Det har indirekt satt fart på företaget som tillverkar och installerar solceller genom initiativet som fick 800 hushåll att köpa solceller. ",null,null,null,"\nSysselsättning: Faktorn är inte relevant då projektet handlade om ett förändrat beteende hos enskilda individer. Varken arbetstillfällen under projektets gång eller efterfrågan på tjänster har påverkats."]
[null,null,null,"Värdet av tillgångar: Hyresintäkterna har ökat och goodwill-effekterna för företaget har varit stora.  ",null,null,null,"\nVärdet av tillgångar: Faktorn är inte relevant då projektet handlade om ett förändrat beteende hos enskilda individer.\n"]
[null,null,null,"\nOffentlig sektorn budget: Projekt har stärkt kommunens, samt dess energibolags budget, genom de olika åtgärder som vidtagits. \n",null,null,null,"\nOffentlig sektorn budget: Projekt har lett till att de 35 deltagande individerna är mycket friskare. Detta har gett en liten men ändå en effekt på sjukhusbudgeten genom att de inte längre behöver söka vård för att de är sjuka.  "]
[null,null,null,"\nDisponibel inkomst: Projektet har resulterat i att energikostnaderna för de boende minskat. \n ",null,null,null,"\nDisponibel inkomst: Projektet har medfört att de berörda hushållens bilkostnader minskar och främst i form av minskade kostnader för drivmedel."]
[null,null,null," \nMakroekonomisk påverkan: Inte relevant.",null,null,null," \nMakroekonomisk påverkan: Inte relevant"]
[null,null,null,"\nFattigdomsbekämpning: Inte relevant.",null,null,null,"\nFattigdomsbekämpning: Inte relevant."]

{"sheet":"REFERENSER","index":6,"n_rows":9,"n_cols":4,"rows_kept":9,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
[]
[]
[null,null,null,"Referenser"]
[null,null,null,"\nArbetet har genomförts med stöd av en intern referensgrupp inom Energimyndigheten samt en extern referensgrupp med representanter från kommuner, Länsstyrelse samt energikontor. Ansvarig för projektet har varit Mila Brandt på Energimyndigheten.\n\nFöljande referenser har använts i arbetet:"]
[null,null,null,"\nIEAs rapport Capturing the Multiple Benefits of Energy Efficiency\nhttp://www.iea.org/publications/freepublications/publication/Captur_the_MultiplBenef_ofEnergyEficiency.pdf"]
[null,null,null,"\n”Perspektiv på energisäkerhet” FOI http://www.iaea.org/inis/collection/NCLCollectionStore/_Public/39/004/39004931.pdf"]
[null,null,null,"\nUtsläppsvärden från Naturvårdsverket\nhttp://utslappisiffror.naturvardsverket.se/Amnen/"]
[null,null,null,"\nIndikatorer för Sveriges miljömål\nhttp://www.miljomal.se/miljomalen/alla-indikatorer/"]
[null,null,null,"\nCOMBI-projektet syftar till att tillhandahålla ett grafiskt online verktyg som visualiserar mervärden av energieffektivisering http://combi-project.eu\n"]

{"sheet":"BAKGRUND","index":7,"n_rows":4,"n_cols":4,"rows_kept":4,"cut":false,"hidden":false,"merged":[]}
[]
[]
[null,null,null,"Bakgrund"]
[null,null,null,"\nThe International Energy Agency, IEA, har tagit en fram en modell som beskriver 15 olika mervärden som energieffektiviseringsåtgärder kan medföra. Modellen kan också användas i ett projekts planeringsfas för att bedöma vilka mervärden projektet kan komma att bidra till, och på så sätt användas som en del i ett beslutsunderlag. Modellen omfattar 15 olika mervärden vilka beskrivs i  IEAs rapport Capturing the Multiple Benefits of Energy Efficiency från år 2014. Ett stort antal forskare från 60 olika organisationer i 27 länder har medverkat i arbetet med IEAs rapport som omfattar flera olika kompetensområden som sällan blir belysta i ett sammanhang. \nEnergimyndigheten identifierade en potential för att visualisera de olika mervärden som följer med energieffektiviseringsprojekt, men som vanligt vis är dolda. Modellen behöver dock anpassas till den tänkta målgruppen och svenska förhållanden.\n\nUnder slutet av 2015 gav Energimyndigheten i uppdrag åt WSP att utveckla en modell för svenska energieffektiviseringsprojekt som genomförts inom offentlig sektor. Modellen testades också på sju projekt som genomförts av kommuner och länsstyrelse under åren 2011-2014. \n\nResultatet var att den föreslagna visualiseringen kan bidra till att tydliggöra de mervärden som energieffektiviseringsåtgärder kan medföra. Det konstaterades också att modellen erfordrar en fortsatt utveckling om den ska kunna användas som ett praktiskt utvärderingsverktyg för svenska förutsättningar. \n\nUnder 2016 har WSP haft i uppdrag att vidareutveckla modellen så att den kan fungera som ett fristående verktyg för kommuners och andra offentliga aktörers arbete med energieffektiviseringsåtgärder. Agneta Persson och Kristina Landfors på WSP har ansvarat för projektets genomförande."]